Článek
Topinambury patřily v zahrádkách našich babiček k poměrně oblíbeným rostlinám, které velmi často lemovaly ploty – mnohdy i proto, že mají velkou schopnost se samovolně šířit, pokud necháte jejich hlízy přes zimu volně v půdě. Lze na ně tedy koukat jako na hezkou květinu i úporný plevel - to druhé ovšem jen do chvíle, kdy ochutnáte jejich hlízy! Jejich chuť a také schopnost prospívat zdraví vás motivují k tomu je sklízet a tím pádem udržet topinambur jen v těch mezích, jak potřebujete.
Jak vypadá topinambur
Rostlina, kterou znáte pod názvem topinambur, se správně jmenuje slunečnice topinambur (Helianthus tuberosus). Říká se jí také židovské brambory nebo jeruzalémský artyčok. Květem opravdu připomíná drobnou slunečnici, stejně jako svými chlupatými stonky. Dorůstá výšky jednoho až čtyř metrů. Patří do čeledi hvězdicovitých.
Na rozdíl od slunečnice z topinamburů nesklízíte semínka, ale podzemní hlízy, které ovšem svou chutí semínka slunečnic připomínají. Pokud ji budete pěstovat právě kvůli nim, pak se uvádí, že z metru čtverečního můžete sklidit kolem pěti kilo hlíz! Ovšem pozor, jak jsme naznačili, topinambur je velmi rozpínavý a velmi rychle se začne právě množením hlíz šířit po zahradě!
Kde se u nás vzal topinambur
Topinambur pochází z Ameriky, prý z Mexika nebo Brazílie, a do Evropy ho přivezli námořníci v 16. století. Ti ho prý dostali od příslušníků indiánského kmene Tupinambů, takže odtud jeho název. Během třicetileté války, kdy bylo málo jídla, se topinambury staly vítanou náhradou brambor a říká se, že zachránily mnoho lidí od smrti hladem – a to i u nás, kam tento druh dorazil z Německa. V Evropě se jim dařilo a daří skvěle, takže se staly všeobecně oblíbeným a vlastně už i domácím druhem.
Pěstování topinamburu
Jde o nenáročnou rostlinu, které se daří v jakékoli půdě (Co pěstovat na zahrádce podle druhu půdy), kromě hodně přemokřené, nevadí jí ani horské či podhorské klima. V přírodě ji najdete často na břehu řeky, ale klidně i na mezi nebo v příkopě. Ve volné přírodě je brána jako invazivní rostlina. Její hlízy v zemi totiž v pohodě přežijí i silné mrazy a na jaře se pak množí velmi intenzivně dál. Nevadí jí stín ani přímé slunce. Pokud tedy chcete zakrýt něco nevzhledného na zahradě, můžete si vysázet „topinamburovou stěnu či plot“.
![](http://d50-a.sdn.cz/d_50/c_img_gZ_s/vke7/topinambury.jpeg?fl=cro,0,0,4096,2731%7Cres,1200,,1%7Cjpg,80,,1)
Hlízy topinamburů vypadají jako kříženec brambory a zázvoru, ale chutnají spíš oříškověFoto: La Huertina De Toni, Shutterstock.com
Jak je sklízet a skladovat
Pokud vám při pěstování topinamburů nejde o květ, ale o hlízy, pak je můžete dát do záhonku se zeminou bohatou na organické látky, tedy prohnojenou třeba kravským hnojem. Hlízy se mohou vysazovat na jaře – zhruba od února – asi 30 centimetrů od sebe, do hloubky 6 až 10 centimetrů, klidně do řádku podobného tomu na sadbu brambor. Řádky by od sebe měly být vzdálené alespoň 30 cm.
Topinambury snesou jarní mrazíky, ale i sušší počasí, takže se o ně nemusíte prakticky starat. Výjimkou je zálivka od srpna do září, kdy hlízy dozrávají.
Hlízy se sklízejí na podzim, klidně i do doby mrazů, protože jsou odolné. Pak je vykopejte a uchovejte podobně jako třeba mrkev – tedy ve vlhkém písku ve sklepě, aby nevyschly. Sklizeň musí být důkladná, abyste odstranili opravdu všechny hlízy, protože pokud nějaké v zemi zbydou, na jaře zcela jistě expandují i jinam.
Hlízy můžete vysazovat i na podzim, ale až později, aby nestačily vyrašit, ale jen přezimovaly a vyrašily na jaře. Pokud nemáte hlízy kde uskladnit, můžete je nechat v půdě a vykopávat dle potřeby celou zimu.
Jak chutná topinambur?
Hlízy topinamburů vypadají jako kříženec brambory a kořene zázvoru, ale co se chuti týče, jsou nejpodobnější chuti slunečnicových semínek - mají lehce oříškovou chuť, někdy se přirovnávají ke sladkým bramborám nebo vařené kedlubně. Dají se upravovat na mnoho způsobů, například jako placičky.
Přínosy pro zdraví
Tradičně jsou považovány i za léčivku, nebo alespoň za potravinu, která je pro tělo přínosem díky obsahu inulinu a pektinu, tedy látkám, jež pomohou regulovat hladinu cholesterolu, krevního tlaku (Co jíst, když máte vysoký tlak?) a podpoří vyplavování toxinů z těla. Neobsahují škrob, takže jsou vhodné pro diabetiky, posilují imunitu a vyloženě svědčí střevním bakteriím. Prý pomáhají vstřebávat vápník z potravy a také obsahují železo, fosfor, křemík, vitaminy skupiny B a C, vitamin D a vlákninu.
Jak se zbavit topinamburu?
Topinambur je velmi odolná a také velmi expanzivní rostlina. Pokud ji na zahradu zasadíte nebo zahrádku s ní už koupíte a nechcete ji tam, čeká vás poměrně náročná práce s její likvidací. Je potřeba ji pečlivě vytrhávat a vykopávat všechny hlízy. Nespoléhejte na to, že vytažením rostliny vytáhnete všechny hlízy, musíte pak vzít motyčku nebo rýč a okolí prohledat - a pečlivě všechny vyndat. Pátrejte až do hloubky zhruba 30 centimetrů a minimálně v půlmetrovém okolí.
Pokud se vám takto získané hlízy nechce jíst, nedávejte je rozhodně na kompost ani nevyhazujte nikam na zahrádku. Můžete je donést do lesa ke krmelcům - velmi chutnají divoké zvěři a v přírodě je divoká prasata umí skvěle najít a pochutnat si na nich.